Mediaviestinnän kentällä navigoiminen on joskus kuin nuorallakävelyä, jossa menestyminen vaatii tarkkuutta, ketteryyttä ja suunnitelmallisuutta.
Edessäsi on Ahjon blogi. Viestintä on paitsi työtämme, myös osa jokapäiväistä elämää. Blogissa käsitellään molempia.
Mediaviestinnän kentällä navigoiminen on joskus kuin nuorallakävelyä, jossa menestyminen vaatii tarkkuutta, ketteryyttä ja suunnitelmallisuutta.
Kuin nuorallakävelijät, organisaatiot joutuvat tasapainoilemaan yleisön tarpeiden ja odotusten keskellä, samalla kun yrittävät pitää kiinni organisaation omasta äänestä ja uskottavuudesta. Vaikka sanotaan, että “huonoa julkisuutta ei ole olemassa’’, ikävä tosiasia on, että yksikin hätiköity liike voi horjuttaa tasapainoa nuoralla. Kuinka tässä haastavassa taiteenlajissa oikein pärjää?
Ansaitun median käsitteellä viitataan organisaation saamaan näkyvyyteen ja huomioon eri kanavissa, joka saavutetaan ei-maksullisin keinoin. Sen tavoitelluin muoto on usein toimittajan kirjoittama artikkeli organisaatiosta tai organisaatiolle tärkeästä teemasta. Mediaviestinnällä tarkoitetaan organisaation tietoisia ja suunniteltuja viestinnän toimenpiteitä, joilla pyritään kiinnittämään median huomio.
Sen lisäksi, että ansaittu media on edullisempaa kuin maksettu mainonta, ansaittu medianäkyvyys on usein myös uskottavampaa ja luotettavampaa. Uskottavuus perustuu siihen, että toimittajat noudattavat journalistisia periaatteitaan työssään. Näin ollen yleisö suhtautuu uutiseen tai artikkeliin usein luottavaisemmin kuin maksettuihin mainoksiin. Suomalaisten yleinen luottamus uutismediaan ja asiantuntijoihin on säilynyt korkealla vuodesta toiseen*. Siksi mediaviestintään kannattaa satsata.
Nuorallakävely ei ole riskitöntä puuhaa. Ansaitun median kohdalla on otettava huomioon, että toimittaja itse valitsee näkökulman, ja organisaatioiden on ymmärrettävä, että heillä on rajalliset mahdollisuudet vaikuttaa siihen, miten heitä kuvataan mediassa. Toimittajan tehtävänä on tarjota yleisölleen ajankohtaista, kiinnostavaa ja faktapohjaista sisältöä eikä toimia eri organisaatioiden ilmaisena äänitorvena. Näistä syistä on ensiarvoisen tärkeää, että organisaation sanojen takana on myös arvoja, läpinäkyvyyttä ja konkreettisia tekoja.
Organisaation arvot toimivat mediaviestinnässä tasapainottavana voimana. On hyvä miettiä oman mediaviestinnän lähtökohtia. Kenelle viesti on tarkoitettu? Miksi haluamme nostaa tämän aiheen esiin? Pelkkä myynninedistämistarkoitus paistaa usein herkästi läpi ja sisältö jää ontoksi. Mediaviestintä on hedelmällisintä, kun sitä toteutetaan yhteisen hyvän nimissä. Mikä on organisaation yhteiskunnallinen positio ja missio, jonka vuoksi työtä tehdään? Arvopohjan ollessa kunnossa on myös helpompi saada muita sidosryhmiä puolelleen. Kun nuoralla kävelevä horjuu, arvot luovat perustan, joka tukee ja ohjaa pinteessä.
Toinen kohta, jossa tasapaino tuppaa organisaatioilla horjumaan, on sisältö. Mielenkiintoista juttua ei nyhjäistä tyhjästä. Omalle työlleen usein sokeutuu, ja jokainen oma uutinen tuntuu relevantilta. Ikävä paljastaa, että suurelle yleisölle ne valitettavan harvoin ovat yhtä kiinnostavia. On kuitenkin olemassa keinoja, joilla organisaation omien viestien huomioarvoa ja kiinnostavuutta saadaan lisättyä. Viisaita askelia ottamalla voidaan varmistaa tasapainon säilyminen näissä korkeuksissa.
Black Lives Matter -liike sai sosiaalisen median syötteet täyttymään mustista neliöistä, kun miljoonat käyttäjät ilmaisivat tukensa liikkeelle. Tekoälyn luoma All Eyes on Rafah -kuva puolestaan levisi laajalti Instagram-tarinoissa osoittamassa tukea
Nykymaailmassa, jossa globalisaatio ja digitalisaatio ovat yhdistäneet ihmisiä eri kulttuureista, taustoista ja ikäryhmistä, diversiteetti on noussut keskeiseksi arvoksi yrityksille. Se ei ole enää vain moraalinen tai sosiaalinen velvollisuus, vaan myös
Jätä yhteystietosi ja kuvaa lyhyesti mihin tarvitset apua. Palaamme pikapuoliin!